Přihlášení
Spřátelené weby
ARMÁDY A HISTORIE
Dohoda o stíhání a potrestání hlavních válečných zločinců Evropské Osy
DOHODA
o stíhání a potrestání hlavních
válečných zločinců Evropské Osy.
Jménem republiky Československé!
Dne 8. srpna 1945 byla sjednána v Londýně tato dohoda:
(Překlad.)
DOHODA sjednaná vládou Spojeného království Velké Britannie a Severního Irska, vládou Spojených států amerických, Prozatímní vládou Francouzské republiky a vládou Svazu sovětských socialistických republik o stíhání a potrestání hlavních válečných zločinců evropské osy.
V Londýně dne 8. srpna 1945
Poněvadž Spojené národy prohlásily opětovně svůj úmysl postaviti válečné zločince před soud;
a poněvadž moskevská deklarace z 30. října 1943 o německých ukrutnostech v obsazené Evropě stanovila, že ti němečtí důstojníci, mužstvo a členové nacistické strany, kteří byli zodpovědni za spáchané ukrutnosti a zločiny, nebo se jich zúčastnili, budou posláni zpět do zemí, kde jejich ohavné činy byly provedeny, aby tam byli souzeni a potrestáni podle zákonů těchto osvobozených zemí a svobodných vlád, které v nich budou vytvořeny;
a poněvadž o této deklaraci bylo stanoveno, že není na újmu případům hlavních zločinců, jejichž trestné činy nelze zvlášť zeměpisně umístiti a kteří budou potrestáni společným rozhodnutím spojeneckých vlád;
uzavřely tedy nyní vláda Spojeného království Velké Britannie a Severního Irska, vláda Spojených států amerických, Prozatímní vláda Francouzské republiky a vláda Svazu sovětských socialistických republik (v dalším nazývané „Signatáři“) jednajíce v zájmu všech Spojených národů, svými řádně zplnomocněnými zástupci tuto dohodu.
Článek 1
Po dohovoru s Kontrolní radou pro Německo bude zřízen Mezinárodní vojenský soudní dvůr pro trestní řízení s válečnými zločinci, jejichž trestné činy nelze zvlášť zeměpisně umístiti, bez ohledu na to, jsou-li obviňováni jednotlivě anebo jako členové organisací či skupin anebo v obou vlastnostech.
Článek 2
Složení, pravomoc a úkoly Mezinárodního vojenského soudního dvora budou určeny v Statutu připojeném k této dohodě, kterýžto Statut bude podstatnou částí této dohody.
Článek 3
Každý ze Signatářů učiní nutná opatření, aby pro vyšetřování obvinění a pro soudní řízení byli dáni k disposici hlavní váleční zločinci jím zadržení, kteří mají býti souzeni Mezinárodním vojenským soudním dvorem. Signatáři se také co nejvíce přičiní, aby pro vyšetřování obvinění proti nim a pro jejich souzení před Mezinárodním vojenským soudním dvorem byli dáni k disposici i ti hlavní váleční zločinci, kteří nejsou na území žádného ze Signatářů.
Článek 4
Tato dohoda nebude v ničem na újmu ustanovením daným moskevskou deklarací o návratu válečných zločinců do zemí, kde spáchali své zločiny.
Článek 5
Každá vláda Spojených národů může přistoupiti k této dohodě oznámením učiněným diplomatickou cestou vládě Spojeného království, která zpraví ostatní Signatáře a přistoupivší vlády o každém takovém přístupu.
Článek 6
Tato dohoda nebude v ničem na újmu pravomoci nebo oprávněním kteréhokoliv státního nebo okupačního soudu, který již byl zřízen nebo bude zřízen na kterémkoliv spojeneckém území či v Německu k souzení válečných zločinců.
Článek 7
Tato dohoda vstoupí v platnost v den podpisu a zůstane v platnosti po dobu jednoho roku, i potom nadále s tou výhradou, že každý Signatář může oznámiti jeden měsíc napřed diplomatickou cestou svůj úmysl ji rozvázati. Takové rozvázání nebude na újmu žádnému řízení, které jest již zahájeno a žádným nálezům, které již byly vyneseny podle této dohody.
Tomu na důkaz opatřili podepsaní tuto dohodu svým podpisem.
Dáno v Londýně dne 8. srpna 1945 ve čtyřech vyhotoveních, z nichž každé jest sepsáno anglicky, francouzsky a rusky a každý text bude stejně autentický.
Za vládu Spojeného království Velké Británie a Severního Irska:
Jowitt.
Za vládu Spojených států amerických:
Robert H. Jackson.
Za Prozatímní vládu Francouzské republiky:
Robert Falco.
Za vládu Svazu sovětských socialistických republik:
I. Nikičenko. A. Trainin.
Vyhledávání
Dnešní den v historii
8.září 1944 začala Karpatsko-dukelská operace
8.září 1968 se na protest proti okupaci Československa na Stadiónu Desetiletí upálil Ryszard Siwiec. Celou událost sledovalo 100 000 lidí. Umřel v nemocnici 4 dny po této události.
8.září 1793 proběhla Bitva u Hondshoote
8.září 1158 byl v Miláně korunován českým králem Vladislav II.. Královský titul pro svou osobu získal za pomoc římskému králi Fridrichu Barbarossovi v tažení do Itálie.
Poslední komentáře
![](https://www.vojsko.net/media/foundry/images/avatar/default.png)